8.+Suomi+toisessa+maailmansodassa

=Talvisota 30.11.1939 - 13.3.1940 = Talvisota oli Suomen ja Neuvostoliiton välillä käyty sota. Se kesti kokonaisuudessaan 105 päivää ja päättyi Moskovan rauhansopimukseen. Sota on tunnettu erityisen kylmistä talviolosuhteistaan, puna-armeijan suurista miestappioista, suomalaisten mottitaktiikasta ja "talvisodan hengestä".

**Taust﻿at: ** Talvisodan merkittävin syy oli ensimmäinen maailmansota ja sen lopputulos. Sodan seurauksena suurvalta-asemansa menettäneet Saksa ja Neuvostoliitto pyrkivät palauttamaan asemansa varhain 1930-luvulla. Molemmat alueet pyrkivät saamaan takaisin menettämänsä alueet ja laajentamaan valtapiiriään. Saksan aseman vahvistuessa läntiset suurvallat Ranska ja Yhdistyneet Kuningaskunnat kokivat merkittävää poliittista heikkoutta. Tämä johti toisen maailmansodan syttymiseen 1.9.1939

Neuvostoliiton kiinnostus Suomea kohtaan johtui siitä, että Suomi sijaitsi Viron kanssa Suomenlahden molemmin puolin, ja näiden maiden hallinta olisi merkinnyt paluuta vuoden 1914 sotilaallis-strategiseen tilanteeseen, jossa Neuvostoliitto pystyi suojaamaan Leningradia (Pietaria) rannistotykistöin ja merimiinoin.

Sodan kulku:
Neuvostoliitto aloitti rajun hyökkäyksen ilman sodanjulistusta Suomeen. Sodan ensimmäisenä päivänä Neuvosto-armeijan koneet pommittivat ankarasti Helsinkiä. Neuvostoliiton joukot olivat moninkertaiset Suomen armeijaan verrattuna: 

Sodan ensimmäisinä päivinä Neuvostoliiton joukot valtasivat Suomussalmen kirkonkylän, tarkoituksena oli katkaista Suomi kapeimmasta kohtaa marssimalla Suomussalmelta Ouluun. Suomalaiset torjuivat Neuvosto-armeijan yritykset nopealla vastahyökkäyksellä. Samaan aikaan Raatten kautta oli etenemässä uusi vihollisjoukko kohti Suomussalmea. Suomalaiset hiihtojoukot onnistuivat torjumaan vihollisen aikeet sivustahyökkäämällä. Neuvostoliiton armeija ei ollut varautunut Suomen kylmään talveen, joten suurin osa Neuvostoliiton joukoista kaatui tai paleltui -40 asteen pakkasessa.

Neuvostoliitto oli uskonut, ettei suomalaisista olisi vastarintaan ja Suomi saataisin miehitettyä nopeasti. Neuvostoliiton armeija oli varustautunut lyhyeen sotaan, jonka takia se kärsi suuria tappioita. Neuvostoliitto ei voinut arvovaltasyistä suostua rauhanneuvotteluihin. Tammikuussa 1940 Stalin otti sodanjohdon omiin käsiinsä ja Helmikuun puolivälissä neuvostojoukot hyökkäsivät ankarasti Karjalan kannakselle.

Lopputulos:
﻿Sota päättyi Moskovan rauhansopimukseen, jonka seurauksena Suomi menetti 11% maa-alueistaan sekä toiseksi suurimman kaupunkinsa Viipurin Venäjälle. Lisäksi aineelliset- ja henkilötappiot olivat suuret.

=﻿Jatkosota 25.6.1941 - 19.9.1944 = Jatkosodalla viitataan sotaan, joka käytiin Suomen ja Neuvostoliiton välillä.

Maailmansota laajeni keväällä ja kesällä 1940. Saksa kiinnostui Suomesta kesällä 1940 kun Hitler alkoi valmistella sotaretkeä Neuvostoliittoon (Barbarossa suunnitelma). Saksa tarvitsi hyökkäykseen Suomen alueita, ja elokuussa 1940 Saksan erikoilähettiläs saapui Suomeen. Suomen korkeimman johdon kanssa sovittiin saksalaisten joukkojen kauttakulusta Pohjanlahden satamista Pohjois-Norjaan. Sopimuksen saksalaisten kanssa tekivät pääministeri Ryti ja Mannerheim, edes presidentti Kallio, saatika hallituksen ministeriö eivät olleet tietoisia siitä.
 * [[image:jatkosota.jpg width="334" height="327" align="right"]]Taustat **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Suomea johti sotavuosina hallituksen sisärengas, johon kuului presidentti Ryti, Mannerheim, pääministeri, ulkoministeri ja puolustusministeri. Sisärengas oli vuodenvaihteesta 1940-41 asti tietoinen, että Saksa hyökkäisi Neuvostoliittoon lähikuukausien aikana. Toukokuussa 1941 operaatio Barbarossa esiteltiin suomalaiselle sotilasvaltuuskunnalle. Näiden tietojen pohjalta Suomen korkein johto päätti osallistua Hitlerin sotaretkeen. Puolueettomana pysyminen olisi saattanut tehdä Suomesta Saksan ja Neuvostoliiton taistelukentän.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22.6.1941. Hitler julisti radiopuheessaan, että saksalaiset sotilaat taistelevat liitossa suomalaisten vapaussankarien kanssa. Suomen johto kiirehti kumoamaan liiton ja julistautui puolueettomaksi. Kolme päivää myöhemmin venäläisten lentokoneet pommittivat useita kohteita Suomessa, presidentti Ryti totesi radiopuheessaan Suomen olevan jälleen sodassa Neuvostoliiton kanssa.

**<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Sodan kulku: **
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Suomen armeijan iskukyky oli vuonna 1941 huomattavasti parempi kuin Talvisodan aikana. Saksalta oli saatu runsaasti aseita ja sotakalustoa. Heinäkuussa 1941 Suomen pääjoukot aloittivat hyökkäyksen Laatokan itäpuolitse päämääränään Syväri-joki. Talvisodassa menetetyt alueet vallattiin pian takaisin, mutta Suomen hallitus päätti jatkaa hyökkäystä yhä syvemmälle Neuvostoliittoon. Saksan voitto oli tässä vaiheessa jo lähes varmaa ja Saksan päädystölle toimitettiin useita eri vaihtoehtoja tulevan Suur-Suomen itärajoiksi. Samoihin aikoihin Leningradin-kysymys ratkesi lopulta uskoon saksalaisten nopeasta kaupungin haltuunotosta - Suomi ilmoitti ulkovaltojen edustajille, ettei se osallistuisi piiritykseen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Suomen hyökkäysvaihe päättyi vuoden 1941 lopussa, josta alkoi kolmatta vuotta kestänyt asemasota, jonka aikana rintamat eivät juuri liikkuneet. Kun Saksa ei ensimmäisen sotatalven aikana kyennytkään lyömään Neuvostoliittoa, Mannerheim alkoi epäillä sen voittoa ja rajoitti Suomen apua Saksalle.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Maailmansodan ratkaisu kypsyi 1942-1943 itärintamalla. Stalingradissa saarrokseen joutuneet saksalaiset antautuivat helmikuun alussa 1943. Tästä eteenpäin Suomen hallitus asetti tavoitteeksi sodasta irtautumisen. Ensimmäiset rauhantunnustelut tehtiin keväällä 1943, mutta ne jäivät tuloksettomiksi koska Neuvostoliiton rauhanehdot olivat niin ankarat. 6.2.1944 alkoi Helsingin suurpommitus. Noin 500 konetta osallistui iskuun tuhoten 28 rakennusta, mukaanlukien rautatieaseman. Maaliskuun lopulla 1944 Neuvostoliitto kutsui suomen rauhantunnustelijat Moskovaan, mutta rauhanehdot olivat edelleen liian ankarat.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">9.6.1944 Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen Karjalankannaksella. Hyökkäyksen voimasta yllättyneet suomalaiset vetäytyivät 50-80 kilometriä, Viipurin puolustusta ei ennätetty saada kuntoon ja kaupunki menetettiin. Kesäkuun lopussa suomalaiset saivat joukkonsa ryhmitetyksi uudelleen ja puna-armeijan hyökkäys pysäytettiin Viipurin koilispuolella Tali-ihantalan suurtaistelussa.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Jatkosodan taistelut päättyivät kesällä 1944. Torjuntavoitto antoi Suomelle juuri ja juuri niin paljon aikaa, että Neuvostoliitto ei pitänyt taisteluiden pitkittämistä kannattavana, koska se tarvitsi kaikki joukkonsa kilpajuoksuun Berliiniin. Elokuun lopulla Suomi sai tiedon, että Moskova oli valmis ottamaan Suomen rauhanneuvottelijat vastaan. Aselepo astuikin voimaan 4.9. ja välirauhansopimus allekirjoitettiin Moskovassa 19.9.

<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Lopputulos:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Suomen tuli allekirjoitetun sopimuksen mukaan luovuttaa Talvisodassa menetettyjen alueiden lisäksi Petsamo, ja maksaa 300 miljoonaa dollaria sotakorvauksia Neuvostoliitolle. Laivastotukikohdan paikaksi Neuvostoliitto vaati Porkkalanniemen. Suomen oli myös kymmenessä viikossa supistettava armeijansa rauhanajan vahvuuteen, mutta yhtäaikaa sen oli karkoitettava Pohjois-Suomessa olevat saksalaisjoukot. Sopimuksessa määrättiin isänmaalliset yhdistykset, kuten Lotta Svärd-järjestö ja monet muut hitlermieliset järjestöt lakkautettaviksi. Lisäksi Suomen oli tuomittava sotaan syylliset.

=<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 5px;">Lapin sota 15.9.1944-27.4.1945 = <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Käytiin 15.9.1944-27.4.1945 ja sen tarkoituksena oli välirauhan ehtojen mukaisesti häätää saksalaisjoukot, yli 200 000 sotilasta, Pohjois-Suomesta. Suomalaisten tarkoituksena oli häätää saksalaiset pois rauhanomaisesti, mutta Neuvostoliitto vaati Suomea tarttumaan aseisiin saksalaisten karkoituksessa.

**<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Sodan kulku: ** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Saksalaiset aloittivat vetäytymisen pohjoista kohti aluksi vapaaehtoisesti, mutta Neuvostoliitto ei ollut tyytyväinen vetäytymistahtiin, joten suomalaiset saivat käskyn tarttua aseisiin ja aloittamaan sodan. Todelliset taistelut alkoivat 28.9.1944 suomalaisten hyökätessä Hetekylän tienhaarassa.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vetätyessään saksalaisille oli annettu käsky tuhota kaikki valtion omistamat rakennukset, mutta talojen omistusuhteita ei sen kummemmin selvitelty. Saksalaisjoukkoja vetäytyi myös Kainuusta kohti pohjoista, polttaen mm. Hyrynsalmen kirkonkylän maantasalle. Vetäytessään pohjoiseen saksalaiset tuhosivat myös 90% Rovaniemestä.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Suomalaisten sodankäyntiä vaikeutti rauhansopimuksen ehtojen mukaiset joukkojen kotiuttamistoimenpiteet, jotka oli aloitettava keskellä sotaa. Sota oli suomalaisten osalta pääasiassa raskasta takaa-ajoa, koska saksalaiset pyrkivät hidastamaan suomalaisten etenemistä, jotta saksalaisten pääjoukot saataisiin tarpeeksi kauas. Saksalaiset asettivat miehitettyjä linnoituksia pääjoukkojensa perään, joiden avulla hidastettiin suomalaisia, mm. aina räjäyttämällä viimeisen linnoitus ja seuraavaa edeltävät sillat. Täten suomalaisten huoltojoukot ja raskas aseistus jäivät jälkeen saksalaisista.

<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Sodan päätös:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tammikuussa 1945 havaittiin, ettei sotatilaa ollut edes virallisesti julistettu, joten 1.maaliskuuta todettiin sodan alkaneen syyskuun 14 päivästä alkaen. Suomen lippu nostettiin virallisen voiton merkiksi Kilpisjärven kolmen valtakunnan rajapyykille 27.4.1945.

<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Sodan tappiot:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Lapin läänissä tuhottiin noin 15 000 rakennusta, joka oli arvoituna 40-47% läänin rakennuskannasta. Kesällä 1945 alussa perustettiin erillinen miinanraivausorganisaatio, jonka avulla raivattiin saksalaisten Lappiin asentamia miinoitteita.

<span style="border-bottom: black 1px dotted; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; letter-spacing: 3px;">Lähteet:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[] <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Anton Eskola: Suomen sodat ja rauhat (Gummerrus Kustannus OY 2003) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kaikkien aikojen historia 4: Suomen historian käännekohtia (Edita 2009)