6.+Suomalainen+kuvataide


 * VARHAISKULTAKAUSI **


 * 1860-1880 **

1860-luvulla isänmaallisuus oli valtaa ottava aihe ja suomalaisuus tuli ajankohtaiseksi taiteessa. Monet suomalaiset taiteilijat lähtevät ulkomaille opiskelemaan taidetta. Suosittu kaupunki on Düsseldorf Saksassa. Hallitsevana tyylinä taiteessa on romanttinen maisemamaalaus ja historiamaalaus. Maisemamaalausta Suomessa edustavat Hjalmar Munsterhjelm, Werner Holmberg ja Berndt Lindholm.

Werner Holmberg: Maantie Hämeessä (Helteinen kesäpäivä)

Kun siirrytään 1870-luvulle taiteeseen tulee realismi, joka kuvaa oikeita ihmisiä ja oikeita tilanteita niiden karuudessaan, enää ei peitellä mitään. Aletaan arvostamaan enemmän taiteilijoita ja taideyhdistyksiä perustetaan. Düsseldorfin jälkeen muotiin taiteessa tulee opiskelu Pariisissa.


 * KULTAKAUSI **

Suomen taiteessa realismin vuosikymmen ja maisemamaalauksesta muodostuu realismin hallitseva laji. 1890- luvun alussa realismin aika on ohi, syntyy yksilöllisiä kokemuksia ja hengenelämää kuvaava symbolismi.
 * 1880- 1890 **

Taide vapautuu vähitellen sortokauden poliittisesta paineesta ja kansallisromantiikalle tyypillinen raskassävyisyys väistyy. Uuden vuosisadan alkaessa taideteoksissa esiintyy enemmän pehmeitä, raikkaita värejä ja auringon valoa. Nyt maalauksissa korostuvat aiheiden lisäksi yhä enemmän muoto sekä valo- ja värivaikutelmat. T ampereen tuomiokirkko freskoineen on eräs art nouveau -aikakauden kauneimpia toteutuksia maassamme.Kirkon fresco- koristeluun osallistuivat Hugo Simberg ja Magnus Enckell. Neo- impressionismi vaikuttaa väritaiteen syntyyn. Värikäs realismi, valomaalaus. Kansallisromantiikan aika on Euroopassa ohi -> Moderni taide
 * 1900- luku **

1900-luvun alussa taiteen edelläkävijät hylkäsivät esittävän taiteen ja luonnollisuuden. Vaikka maalausten lähtökohtana saattoi olla aihe todellisuudesta – maisema tai muotokuva – värejä ei enää käytetty perinteiseen tapaan toistamaan luonnossa nähtyä, vaan se saivat oman, itsenäisen arvonsa. Väreillä saatettiin myös kuvat sisäisiä tunteita. Tätä korosti myös vapaa, nopea siveltimen jälki, jonka annettiin jäädä näkyviin ja joka loi teoksiin välittömän, viimeistelemättömän tunnelman. Taide alkoi siirtyä kohti ei-esittävää suuntaa, ja tässä prosessissa esimerkkiä antoivat myös monien alkuperäiskansojen taide.
 * Ekspressionismi **

Tyko Sallinen-Pyykkärit, yksi ekpressionismin klassikoista

Sallinen on viitoittanut tien suomalaiselle ekspressionismille. Teokset ovat tunteita pursuvia kuvauksia suomalaisuudesta yleensä - ihmisistä; kansanluonteesta ja elinympäristöstä. Teoksissa käytettiin voimakkaita ja paksuja värejä.Aihetta tärkeämpää oli maalauksellisuus.


 * KULTAKAUDEN JÄLKEEN**

Uusi taiteilijasukupolvi, "villit", marssivat esiin. Suomen taide-elämää ravisuttavat nyt nuorten taiteilijoiden, kuten Tyko Sallisen ja Jalmari Ruokokosken, teokset, joita kutsutaan ekspressiivisiksi. Nuoret taiteilijat saavat boheemin leiman epäsovinnaisen käyttäytymisen seurauksena, syntyy mielipidesota.
 * 1910-luku **

Septem-ryhmän yhteisnäyttely Ateneumissa. Näyttely on ensimmäinen taiteilijoiden ryhmänäyttely Suomessa.
 * 1912 **

Ensimmäinen maailmansota vaikuttaa kielteisesti myös taide-elämään koska suhteet muuhun Eurooppaan ovat väliaikaisesti poikki. Kotimaan sisällä taide-elämä jatkuu kuitenkin vilkkaana taiteen uusia suuntauksia esittelevien katselmusten parissa. Modernin taiteen esikuvia saatiin ranskalaisilta taiteilijoilta, esimerkiksi Pablo Picassolta, ja jo edesmenneiltä Paul Cézannelta ja Vincent van Goghilta.
 * 1915 **


 * 1919- **

Kieltolaki, Eduskunta luopuu ajatuksesta tehdä Suomesta kuningaskunta ja ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Kaarlo Juho Ståhlberg.

Helsingissä avataan uusi näyttelytila, Taidehalli, jonka näyttelytoiminnasta vastaavat taiteilijaseurat.

Suomen itsenäistymisen jälkeen oli kuvataiteissa valtiollisella tasolla hiljainen kausi. Taloudellisen niukkuuden lisäksi vaikuttivat mm. juuri käyty kansalaissota sekä ensimmäinen maailmansota, josta ei oltu vielä täysin toivuttu. Kuvanveiston suosio on kuitenkin nousussa, tunnetuksi kuvanveistäjäksi nousee Väinö Aaltonen.

Taiteilijoiden yhteydet Eurooppaan ovat niukat, mutta uusimmat taiteen suuntaukset löytävät maastamme paikan. 20-luvulla tutuksi suomalaiselle taideyleisölle tulevat ekspressionistiset, surrealistiset, kubistiset ja uusklassiset suunnat.

Myöhemmin nuorten taitelijoiden kokeilujen ansiosta nousee pinnalle myös uusasiallisuus, joka korostaa realistista näkökulmaa. Uusasiallisuus on uusklassismin jatke.

**Eero Järnefelt (1863-1937)** oli tunnettu suomalainen taidemaalari ja professori. Hän opiskeli maalausta Pietarin taideakatemiassa ja Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1880-luvulla, jonka jälkeen hän jatkoi opintojaan Pariisissa ja Italiassa. Tämän jälkeen hän palasi Suomeen opettajaksi Helsingin yliopiston piirustussaliin, jossa opetti vuosina 1902-1928. Järnefelt oli myös Suomen taideakatemia jäsen ja puheenjohtaja.

Eero Järnefeltin tunnetuimpia teoksia ovat maalaukset Kolin maisemista ja muotokuvat eri merkkihenkilöistä.



Eero Järnefelt - Raatajat rahanalaiset 1893.


 * Kansallisromantiikka Suomen taiteessa **

Kansallisromantiikka pähkinänkuoressa tarkoittaa tyyliä, joka suosii kansallisia aiheita sekä romantiikkaa kansallisuudessa. Se nousi muotiin erityisesti 1880-luvulla, ja oli pitkän aikaa vallitseva tyylisuunta symbolismiin ja realismiin sekoittuneena.

Keskeisimpiä kuvataiteilijoita kansallisromantiikan aikana Suomenna olivat Akseli Gallen-Kallela, Albert Edelfelt ja Eero Järnefelt. Muita tänä aikana vaikuttavia taiteilijoita olivat säveltaiteilija Jean Sibelius, kirjallisuudessa Juhani Aho ja Eino Leino, ja Elias Lönnrot.

**Akseli Gallen-Kallela (1965-1907)** oli eräs kansainvälisesti tunnetuin suomalaisista taiteilijoista. Hänen keskeisimmiksi tyylisuunnikseen on mainittu symbolismi, realismi ja 1800-luvun kansallisromantiikka. Gallen-Kallela opiskeli aluksi Helsingin Taideteollisessa keskuskoulussa ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja jatkoi tästä opiskelemaan Pariisiin. Hän teki myös useita opintomatkoja mm. Afrikkaan ja Lontooseen.

Opiskellessaan Pariisissa Gallen-Kallela piti boheemin elämän maalaamisesta. Kuitenkin hiljalleen häntä alkoivat vetää puoleensa korpimaisemat ja suomalainen luonto ja niin ne ilmestyivät myös hänen maalauksiinsa. Hän oli hyvin arvostettu Kalevalan kuvittajana. Alber Edelfeltin kerrotaan todenneen, että ”kaikki muut aihetta yrittävät tulevat aina vain jäljittelemään häntä.”

 Sammon puolustus - Akseli Gallen-Kallela

 Lemminkäisen äiti - Akseli Gallen-Kallela

24.6.1873 (Hamina) - 12.6.1917 (Ähtäri) Hän opiskeli Viipurin Taiteenystäväin piirustuskoulussa 1891; Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä 1893-95 sekä Akseli Gallen-Kallelan oppilaana Ruovedellä vuosina 1895 ja 1897. Taiteilijana hän oli rohkea ja omaperäinen, jonka pienikokoisia teoksia alussa oudoksuttiin. Alussa hänen teoksensa olivat symbolismin sävyttämiä. Mutta ajan kuluessa Hugo kiinnostui kirkkaista väreistä ja näin entisestä symbolistista tuli impressionisti. Hänen kuuluisimpiin teoksiinsa kuuluu:
 * Hugo Simberg **

Haavoittunut Enkeli - Hugo Simbe

10.7.1862 (Helsinki) - 28.1.1946 (Saltsjöbaden)
 * Helene Schjerfbeck **

Schjerfbeck aloitti taideopintonsa 11-vuotiaana Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1873 (-1877); Adolf von Beckerin yksityisakatemiassa 1877-78; Pariisissa Académie Trélat'ssa 1880, Académie Colarossissa 1881, 1882 ja 1884. Hän aloitti taitelijan uransa maalaamalla historiamaalauksilla, mutta siirtyi vähitellen lasten ja naisten kuvaajaksi- kritiikistä huolimatta. Hänestä kehittyi rohkea naturilisti, kurjan arjen kuvaaja. Läpi elämänsä hän myös maalasi omakuviansa, jotka kuvasivat hänen elämänkaartansa. Kuuluisia teoksia:

Tanssikengät - Helene Schjerfbeck

Lähteet: [] [] [] [] [] [] http://www03.edu.fi/oppimateriaalit/kultakausi/hugoelam.html Suomen Kulttuurihistoria 3, oma maa ja maailma (Tammi)